Hej alla ni som följer oss live och välkomna till
dagens pressträff.
På pressträffen medverkar sjukvårdsminister Acko Ankarberg Johansson, finansminister Elisabeth Svantesson,
jämställdhetsminister Paulina Brandberg och Sverigedemokraternas gruppledare Linda Lindberg.
Under pressträffen kommer en PowerPoint presentation att visas.
Efter pressträffen kommer PowerPoint presentationen och sändningen att finnas tillgänglig
på regeringens webbplats regeringen.se.
Varmt välkomna till ännu en presskonferens där vi ska berätta
om budget.
Idag handlar det om ökad vårdkapacitet och andra riktade
satsningar till hälso och sjukvården.
Precis när våra fyra partier nu lägger en budget på
riksdagens bord här om bara 13 dagar, så gör vi
det i ett annat ekonomiskt läge än vad vi befann
oss för ett år sedan.
För ett år sedan var det fortfarande osäkert hur konjunkturen
skulle fortsätta att utvecklas.
Nu är den höga inflationen bekämpad, men vi lever självklart
fortfarande kvar med konsekvenserna av den.
Vi har på grund av den också nu en lågkonjunktur
eftersom räntor har höjts och konsumtion hålls tillbaka och bostadsinvesteringarna
har minskat.
Så det är en lågkonjunktur.
Men den höga inflationen är ändå besegrad, vilket känns väldigt
bra.
Det gör också, vi har presenterat flera olika budgetsatsningar.
Om bara dagarna, bara den här veckan.
Det handlar om att växla över till mer normal konjunkturpolitik,
få igång tillväxten igen.
Men samtidigt naturligtvis göra det som behöver göras för att
se till att välfärden är så stark som den kan
och ska vara.
Det är därför vi är här idag.
När det gäller just kommuner och regioner så drabbades ju
de väldigt, väldigt, väldigt hårt av inflationen och regionerna mer
än några andra.
Det var till och med så att från 2022 till
2024 så ökar pensionskostnaderna i regionerna med 30 miljarder från 30
till 60 miljarder.
Det säger någonting om konsekvenserna av inflationen.
Men skillnaden här då mot för hushållen är ju att
när nu inflationen kommer ner så kommer också pensionskostnaderna att
minska för hela sektorn.
Beräknas kostnaderna minska med 50 miljarder.
Det är 25 på kommunerna och 25 på regionerna.
Så på grund av en lägre inflation så kommer alltså
pensionskostnader sjunka.
Och det ger ju också ett bättre utgångsläge, även om
vi vet att det finns många regioner som fortfarande kommer
ha det tufft.
Men kommunsektorn i sin helhet går ändå in mot ett
bättre ekonomiskt läge, vilket är väldigt glädjande.
Här ser vi lite grann om hur vi ser på
resultaten under de närmaste åren.
Det blir en förbättring, även om det såklart ser olika
ut i enskilda kommuner och enskilda regioner.
Men det gör ändå att de satsningar som vi gjorde
för i år.
Jag ska bara avsluta med det där vi verkligen gjorde.
40 % av hela reformutrymmet gick till välfärden i år.
Plus att vi förstärkte i vårbudgeten med extra pengar till
regioner.
Den stora satsningen har gjort skillnad och har gjort nytta.
Men läget är annorlunda nu.
Det kommer att vara helt nödvändigt att också tillväxten får
ta fart.
För om inte tillväxten tar fart fler arbetade timmar så
kommer inte kommuner och regioner klara sitt uppdrag.
Men staten har ändå en roll att spela, och en
av de frågorna som är angelägna för oss handlar ju
om att man har tillräckligt med vårdplatser, att vårdkapaciteten räcker
till.
Vi har under väldigt många år, väldigt lång tid stadigt
minskat antalet vårdplatser.
Det har fått till följd att vi har ökade köer
inom hälso och sjukvården.
Men också det att när vi får tre virus samtidigt
under julhelgerna så klarar vi inte situationen utan behöver gå
upp i stabsläge.
Det visar att vi har för låg vårdkapacitet, både för
den vanliga hälso och sjukvården, men också för de tillfällen
då vi skulle behöva gå upp i beredskap.
Så saknar vi det utrymmet.
Därför har det varit den här regeringens inriktning att öka
antalet vårdplatser och öka kapaciteten.
Ni vet, när vi säger det så är det inte
sängen så mycket det handlar om, utan kompetensen kring sängen.
Det vill säga den kompetens som sjuksköterskor, läkare och många
andra har för att kunna vårda patienter.
Vi har en bättre hälsoläge i befolkningen, det behöver jag
säga.
Vi mår bra, men ändå kommer vi att behöva väldigt
mycket sjukvård för att vi kan bota.
Vi kan upptäcka och bota fler sjukdomar och behandla dem.
Att leva med en sjukdom, kanske hela livet.
Hälso och sjukvårdens uppdrag har inte minskat utan det står
kvar.
Det är angeläget för oss att klara tillräcklig vårdkapacitet.
Men ska man göra det, då måste man också klara
kompetensförsörjningen, det vill säga att medarbetarna finns kvar i sektorn.
Och glädjande siffror kom i somras när fler ville vara
med och utbilda sig till sjuksköterskor, fysioterapeuter, arbetsterapeuter.
Så det gäller att hålla i den positiva delen att
det är roligt att gå till arbetet.
Jag vill stanna kvar och kunna arbeta med det som
är mitt heltidsmått.
Vad gör då regeringen?
Vi har under flera år satsa på att stärka vårdkapaciteten.
Det har vi gjort.
Men vi behöver också klara av det som är akut
och då är det väldigt mycket det som Elisabeth Svantesson
inledde med.
Vi behöver alltså hantera sektorstöd på något vis till kommunerna
just nu också.
Därför lägger vi i den här budgeten ytterligare 2 miljarder
till regionerna för att klara den akuta situationen till följd
av inflationen.
9 miljarder har de fått extra i år, och vi lägger
till ytterligare 2 miljarder i sektorsstöd för nästa år.
Det är för att man ska kunna klara inflationens konsekvenser
för regionerna.
Och att, precis som Acko varit inne på att stärka
vårdkapaciteten i Sverige, en av våra absolut viktigaste prioriteringar.
Vi har sedan första regeringsförklaringen och Tidöavtalets avkunnande arbetat hårt
för att vända riktningen för den svenska hälso och sjukvården.
Vi måste helt enkelt säkerställa att fler i Sverige får
vård inom vårdgarantins gränser och för att hjälpa till att
stärka regionernas förutsättningar att bedriva en god vård och att
kunna anpassa vårdkapaciteten utefter behoven.
Så tillför vi nu ytterligare medel till regionerna.
I förra budgeten beräknade vi de prestationsbundna medlen för att
förbättra tillgänglighet i hälso och sjukvården.
Att den skulle öka med 1,5 miljarder kr under 2025.
Och nu tillför vi alltså ytterligare 1 miljard kr, vilket betyder
att vi nu ökar de prestationsbundna medlen till regionerna med
2,5 miljarder kr 2025 i jämförelse med 2024.
Totalt avsätter vi cirka 7,5 miljard kronor
2025, i syfte att korta köerna och öka vårdkapaciteten.
Och jämfört med cirka 5 miljarder för 2024.
Vi kan byta bild och lite på samma tema.
Om att jobba med att få ner köerna.
Så stärker vi nu satsningen på den nationella vårdförmedlingen.
Som ni alla vet så har köerna till vården varit
alldeles för långa i Sverige, och väntetiden för olika ingrepp
eller behandlingar har varierat kraftigt över landet.
Det är vårt yttersta mål att svensk hälso och sjukvård
ska erbjuda patienten vård i tid.
Vi är också eniga om att en nationell vårdförmedling är
nödvändig, vilket innebär att väntande patienter erbjuds vård hos en
annan vårdgivare med kortare väntetider, oavsett var i landet denna
vårdgivare finns.
Vården ska vara tillgänglig för såväl, eller vårdgarantin.
Kansliet ska vara tillgänglig för såväl den enskilde som vårdgivaren.
Väntetid och vårdköer är helt enkelt något som måste kortas
på riktigt, och därför satsar nu vi och regeringen ytterligare
på det pågående arbetet med att inrätta den nationella vårdförmedlingen.
Vi behöver kunna nyttja all ledig kapacitet i alla delar
av landet för att effektivisera och minska vårdköerna, och samtidigt
säkerställa att den som är i behov av vård inte
ska behöva stå och vänta alldeles olagligt länge i långa
vårdköer.
Vi går nu fram och förstärker den redan pågående satsningen
på den nationella vårdförmedlingen och avsätter totalt 250 miljoner kr under
2025. Och framöver
för 2026 och 2027 beräknar vi att avsätta 150 miljoner kr
per år.
Och det här är en väldigt välkommen satsning.
Paulina, varsågod.
Tack!
Regeringen genomför nu också en jämlik implementering av så kallad
precisionshälsa och det är en himla bra grej.
Det här är en metod där man utgår från den
enskilde patientens unika förutsättningar och på så sätt möjliggör precisionshälsa
som är skräddarsydd. Skräddarsydd
prevention, diagnostik, behandling och uppföljning.
Helt enkelt genom individens förutsättningar.
Det här är ett område som är på stark frammarsch
både nationellt och internationellt och som innebär nya möjligheter för
en mer personcentrerad och effektiv hälso och sjukvård.
Regeringen avser därför att för 2025 avsätta 50 miljoner kr för
ett jämlikt införande av precisionshälsa i landet.
Från 2026 och framåt kommer regeringen att avsätta 100 miljoner kr
årligen.
Regeringen föreslår också ett beställnings bemyndigande under 2025 och detta.
Med detta så innebär det att vi kan fortsätta med
utbetalningar under fem års tid från och med 2026.
Det här är en satsning som syftar till att skapa
en nödvändig långsiktighet i arbetet med att implementera precisionshälsa, och
också så vill vi från regeringen ge en tydlig signal
till svenska aktörer inom det här området att våga fortsätta
sina investeringar här.
Det här är en satsning som följer tidigare satsningar som
regeringen har gjort inom precisionsbaserade metoder för personer som har
drabbats av cancer och sällsynta sjukdomar.
För att ge lite exempel på vad en precisionsbaserad metod
är, så kan man nämna användningen av helgenomsekvensering vid diagnostik
av cancer och sällsynta sjukdomar.
Genom att man sekvenserar en individs hela genuppsättning så kan
man ställa en säkrare diagnos, och man kan också identifiera
en mer effektiv behandling.
Sverige sticker här ut på det här området genom att
vi erbjuder alla barn med cancer helgenomsekvensering.
Det här är ett arbete som bedrivs av Genomic Medicine
Sweden och som delvis finansieras av regeringen.
Att på det här sättet arbeta för en jämlik implementering
av precisionshälsa är att arbeta för en jämlik tillgång till
bästa möjliga vård för dagens och framtidens patienter och också
för en hållbar hälso och sjukvård.
Det här är två saker som alltid borde vara en
självklarhet i Sverige.
Tack!
Men det som är viktigt för regionen är inte bara
det som är nytillskotten, utan de pengar som också finns
i budgeten och som ligger kvar och där det finns
en utvecklingsbana som vi håller i.
Och därför är det viktigt att också nämna andra satsningar
som finns i budgeten och som är oerhört viktiga för
landets regioner när man arbetar med hälso och sjukvård.
Låt mig gärna nämna arbetet med att öka primärvårdens insatser.
Bygga ut en god och nära vård.
Där ligger sammantaget 3,8 miljarder som vi har att fördela tillsammans
med regionerna, så att det blir en bra användning av
dem och att vi kan nå målet om ungefär 1100
patienter per distriktsläkare och kunna bygga ut det på det
bästa sättet.
Så det samordnas för de som behöver många vårdinsatser.
Vi har också fortsatt satsning på beredskap.
Där ligger 1,7 miljarder för regionerna.
Sjukvårdens del.
Det civila försvaret.
Vi har 1,5 miljard.
När det gäller kvinnohälsa och jämställd vård.
Ett område där vi återkommit.
Många gånger och kommer fortsätta.
Det handlar om förlossning.
Det handlar också om det som kan hända efter att
man får.
Skador till följd av förlossningen.
Bristningar som gör att man kan behöva vård.
Behandling ibland.
Rehabilitering livslångt.
Det är områden som vi fokuserar på.
Men också andra områden som är kvinnohälsa och relaterat, endometrios.
Sjukdomar som ofta drabbar kvinnor.
Migrän.
Lipödem, men också klimakteriebesvär som många kvinnor lever med.
Men också det sexuella våldet som drabbar kvinnor.
Så vår satsning på kvinnohälsa har vi berättat om.
Vi kommer fortsätta att följa upp så att pengarna verkligen
gör nytta på bästa sätt.
Vi har också 1 miljard till cancervården.
Och vi har en reviderad cancerplan att se fram emot
i slutet på november då den kommer.
Och de pengarna är oerhört viktiga för arbetet med att
utveckla cancervården i hela landet.
Dessutom har vi ungefär en halv miljard till kompetensförstärkning inom
hälso och sjukvården.
Jag vill då sammanfattningsvis i sista bilden visa hur mycket
miljarder det sammantaget är i min portfölj till hälso och
sjukvården.
Det är alltså över 18 miljarder som regeringen förstärker hälso och
sjukvården i Sverige.
Tillskott i det här beskedet är över 3,3 miljarder.
Vi gav också besked tidigare som förstärker som Linda Lindberg
lyfte.
Det är alltså mer än 18 miljarder som regeringen förstärker hälso
och sjukvården.
Det är en situation där i och för sig regionen
har det fulla ansvaret enligt lag och beskattningsrätt för det.
Men nödvändigt finner vi att stödja och stötta på de
områdena som behöver en prioritering.
Därmed tror jag vi stannar med vår prioritering och berättelse
här i dag.
Så får ni ställa frågor och Joel är beredd.
Vi börjar med SVT. Om ni väljer att göra ett
sektorsbidrag, då betyder det att det inte kommer några generella
statsbidrag till regionerna i den här budgeten.
Och varför i sådana fall har ni valt just sektorsbidrag
och inte generella statsbidrag?
Vi har gett 9 miljarder i sektorsbidrag i år för att
klara inflationens konsekvenser.
Det är för att de ska gå till hälso och
sjukvården, inte till allmänt.
Det som man har ansvar för med kollektivtrafik, regional utveckling
och annat.
Det ska gå till sektorn.
Sen bestämmer regionen hur man använder dem så att de
liknar på det viset generella statsbidrag.
Men de ligger i det här utgiftsområdet och de är
definierade till sjukvård.
Vi återkommer med budgeten i sin helhet den 19 september.
Och där kommer det också vara väldigt tydligt hur de
olika delarna med både sektor och sektorsbidrag och de generella
bidragen ser ut.
Så det kan vara så att det kommer generella statsbidrag
också till regionerna då?
Ja, det finns generella statsbidrag i en budget.
Det gör det ju alltid.
Men vilken storlek och vilken nivå,
det kommer vi återkomma till. Utgiftsområde 25.
Idag är det nio som vi berättar om.
Där har vi en fråga.
I mitten.
Hej Anna, TT.
Jag tänkte höra lite om det här.
Ni föreslår 1 miljard i bidrag för att öka vårdkapaciteten.
Har den pågående satsningen som nu har lett till fler
vårdplatser eller kortare köer?
Är det någonting ni har sett?
Du kan ta den.
Det har verkligen varit en tuff utveckling därför att vi
har haft en pandemi, vilket har gjort att vi gick
ner i kapacitet totalt sett i sjukvården.
Men i maj i år så var vi tillbaka på
samma operationskapacitet som vi var 2019, alltså före pandemin.
Så hälso och sjukvården hade återhämtat sig alldeles fantastiskt.
Men däremot så var det inte tillbaka på fulla kapacitet
i form av vårdplatser som vi behöver.
Men det räcker inte heller att ta 100 %, för vi
har många som har väntat länge på sin operation eller
behandling.
Så vi måste öka ännu mer.
Därför är regeringens satsning nödvändig.
Tillsammans med regionerna förstås.
För att vi ska öka kapaciteten.
Och kunna korta köer.
Sen tänkte jag också höra om regionerna räknar med att
de kommer ha ett underskott på 24 miljarder i år.
Tror ni att de är nöjda med de här extra
två miljarderna som de får nu?
Det står både SKR och.
Vi gör bedömningen att nästa år kommer det bli en
helt annan ekonomisk situation.
Som jag sa har regionsektorn.
Regionerna 25 miljarder lägre pensionskostnader beräknas.
De har enligt SKR.
Och lika mycket i kommunerna.
Jag som var inne på att.
Har de ett eget ansvar.
Det är ju 1300 miljarder sammantaget i den här sektorn
och vi kommer alltid att se till att stötta där
det behövs på olika sätt.
Om enskilda regioner eller kommuner är nöjda eller inte.
Det återstår att se.
Men vi tycker och vi menar att vi gör det
här.
Innevarande året har vi gjort exceptionella satsningar.
Vi kommer att fortsätta stötta och vi berättar om några
av de satsningarna.
Nu.
Tack!
Jag vill fråga finansministern.
Regeringen har ju lyft fram vården som en av regeringens
viktigaste frågor.
Hur märks det?
Skulle du säga?
I höstbudgeten?
I konkurrens med allt annat.
Framför allt vill jag nog ändå säga att det vi
har gjort de här två åren och det vi gjorde
det här innevarande året.
Just nu.
Så de resurser som vi faktiskt, förutom pandemin är i
det historiska nivåer, har ju visat sig att det inte
har lett till massuppsägningar som många vill göra gällande.
Det är ett tufft läge, det har varit varsel, men
vi ser inte några massuppsägningar.
Men vi ser att det är ett tufft läge.
Bara för att har det sagt och det är därför
vi också sköt till pengarna.
Så att utan de pengarna hade det nog sett annorlunda
ut.
I grund och botten har de pengarna gjort skillnad.
Och de här pengarna, tillsammans med annat som vi har
in till välfärden nästa år, kommer att göra skillnad såklart.
Men tycker du att vården prioriteras högt i budgeten.
Vård.
Ja, men man måste alltid utgå från läget.
Det är ju regionerna som har huvudansvar för sjukvården och
det ansvaret tar dem.
Och vi har sagt många gånger att det kommer att
finnas skäl att skjuta till i olika perioder, beroende på
det ekonomiska läget eller andra utmaningar som regionerna stöter på.
Pengar är en sak, men det handlar om väldigt mycket
mer än pengar.
Vi har till exempel nu på gång en effektivitetsdelegation för
att hjälpa regionerna.
Vi har 21 regioner att hjälpa region att lära av
varandra att utveckla.
Det finns mycket att göra för att utveckla vården.
När vi ser att kostnaderna ökar så ja, vården är
viktig.
Men allt handlar inte om pengar.
Men pengar är viktigt.
Inga fler frågor.
Då går vi på enskilda.
Sjukvårdsministern stannar och tar enskilda.